Premijera filma "Plavo srce" okupila čuvare rijeka na brani Idbar
![Premijera filma "Plavo srce" okupila čuvare rijeka na brani Idbar](https://energetika.ba/wp-content/uploads/2018/04/film_plavo_Srce_1-821x550.jpg?v1525066395)
Svjetska premijera dokumentarnog filma "Plavo srce" prikazana je subotu navečer na Idbar brani u okolici Konjica.
Oko 500 čuvara rijeka s Balkana i svijeta je došlo pogledati film, koji prikazuje borbu protiv ubrzane izgradnje hidroelektrana i borbu za očuvanje posljednjih divljih rijeka Europe, rijeka Balkana, priopćeno je iz Centra za životnu sredinu.
Nataša Crnković iz spomenutog Centra je izjavila kako film jasno prikazuje da je borba za očuvanje rijeka teška.
- Ovim filmom smo korak bliže da problematiku hidroelektrana predstavimo svjetskoj javnosti. Ohrabrujuće je to što se sve više zajednica budi i glasno bori za očuvanje onog najvrijednijeg što imaju- pitkih i očuvanih rijeka – istaknula je Crnković.
Spomenuti film je dio kampanje "Sačuvajmo plavo srce Europe" i predstavlja borbu protiv hidroenergetskih projekata u Albaniji, Makedoniji i Bosni i Hercegovini. Film "Plavo srce" uradila je produkcijska kuće Farm League na zahtjev kompanije sportske opreme Patagonia.
Patagonia je pored filma pokrenula i peticiju koja poziva međunarodne banke da prestanu ulagati u izgradnju hidroelektrana na Balkanu. Film je preveden na 14 jezika, a najavljeno je prikazivanje na preko 500 lokacija u svijetu.
"Brana u Idbru predstavlja odličan primjer nemoći čovjeka nad prirodom i zbog toga je baš ova neobična lokacija odabrana za svjetsku premijeru. Brana Idbar je izgrađena 1959. godine u dolini ispod Prenja, na teritoriju Konjica, radi zaustavljanja nanosa u Jablaničko jezero. Uložen trud ali i mnogo novca na kraju je rezultirao ničim, zato što je brana ubrzo nakon puštanja u rad minirana i sada kroz nju nesmetano protiče Bašćica", navodi se u priopćenju.
Preko 300 hidroenergetskih projekata je planirano u Bosni i Hercegovini, na skoro svim našim rijekama. Takvi projekti donose korist samo pojedincima, dok javnost od njih ima štetu po prirodu, ljude i ekonomiju, poručuju iz Centra za životnu sredinu.
Energetika.ba / FENA